# data[].attributes.headline
Про які свої обов'язки батьки навіть не здогадуються?

# data[].attributes.subject
Про які свої обов'язки батьки навіть не здогадуються?

# data[].attributes.attachment_link.title
Про які свої обов`язки батьки навіть не здогадуються?

# data[].attributes.attachment_link.description
Автор: Лілія Орел, юрист, психолог, суб’єкт підвищення кваліфікації

# data[].attributes.headline
Діти дізнаються про війну із соцмереж: Що потрібно знати батькам?

# data[].attributes.subject
Діти дізнаються про війну із соцмереж: Що потрібно знати батькам?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Згідно з дослідженням, що було проведено в Україні серед школярів 6-18 років у 2020-2021 роках, одними з найпопулярніших соцмереж та месенджерів серед дітей є TikTok, Instagram і Telegram. Третина опитаних проводить в інтернеті від 3 до 5 годин щодня. А з початком повномасштабного вторгнення росії в Україну, зміною місця проживання багатьох дітей, навчанням онлайн, тривалість екранного часу дітей лише зростає. Ба більше, найчастіше діти дізнаються про війну та останні новини з фронту саме із соцмереж. Що потрібно знати батькам? Зібрали поради про цифрову безпеку дітей.

Соцмережі та месенджери дозволяють дітям творчо самовиражатися, спілкуватися з друзями та рідними, навчатися, дізнаватися новини та багато іншого. Однак варто пам'ятати та нагадувати дітям про те, що ці канали не варто використовувати як правдиві новинні ресурси, адже їм бракує контексту та перевірки фактів. Отже, така інформація може просто вводити в оману. Понад те, контент про війну, з яким діти стикаються в додатках, також може містити відверті зображення та відео, емоційно травмуючі історії людей, які постраждали від війни, а також дезінформацію.

Популяризація соцмереж та месенджерів як каналів зі спрощеною версією інформації та часто навіть "дитячою мовою" спонукала багатьох дітей долучитися до дискурсу про конфлікт інноваційними способами в інтернеті за допомогою створення онлайн-контенту. Проте дорослим варто пам'ятати: на багатьох платформах немає жодної цензури, тож користування ними може призвести до трагічних психологічних наслідків для дітей.

Перший важливий пункт, на який батькам варто звернути увагу, це віковий рейтинг додатків.

TikTok дозволяє використовувати додаток дітям з 13 років.

В Instagram доступна реєстрація також для дітей від 13 років. У біографії акаунта, який представляє дитину до 13 років, має бути чітко зазначено, що акаунтом керує хтось із батьків або менеджер.

Це означає, що акаунти ваших дітей можуть бути видалені без попередження. Тому краще слідкувати за віковим рейтингом та поділитися цією інформацією з дітьми, щоб вона не стала несподіванкою.

Telegram найбезпечніше використовувати для осіб віком від 16 років та старших. Проте в магазині Apple App Store він позначений як "для тих, кому 17 років, і старших". Водночас магазин Google Play просто оцінює його як "той, що вимагає батьківського контролю". У користувачів не запитують їхній вік під час реєстрації.
Що потрібно знати батькам?
Навички критичного мислення - це найнеобхідніший інструмент, яким мають бути озброєні ваші діти. Радимо дві корисні вправи для напрацювання цієї навички:

1. Говоріть з дітьми та спонукайте їх висловлювати власну думку. Головне завдання батьків - створити такий простір, де дитина могла б вільно висловлюватися.

2. Не осуджуйте та не критикуйте дитину за її думку чи погляд. Ставте запитання для уточнення та заохочуйте дітей не дивитися на певну тему, ситуацію чи подію лише з однієї сторони, а шукати інші точки зору.

Поговоріть з дітьми про перевірені та неперевірені джерела інформації. Допоможіть своїй дитині налаштувати стрічки новин у різних додатках, видаливши всі підозрілі облікові записи, на які вона підписана, і додавши перевірені облікові записи, які розвінчують дезінформацію.
Посилання на проєкт #stop_sexтинг
Частіше розмовляйте зі своїми дітьми про поточні події, щоб налагодити відкрите спілкування та довіру. Переконайтеся, що вони знають, що завжди можуть прийти до вас із розмовою, навіть якщо тема не зовсім зручна для обговорень.

Навчіть дітей повідомляти про дезінформацію та невідповідний контент у соцмережах.

Проведіть новий урок #stop_sexтинг "(Не)безпека в час війни" для дітей з 1-го по 11-й класи, що буде представлений 21 жовтня на сайті https://stop-sexting.in.ua/category/materials/. Уроки, що були створені за підтримки DT Institute, можна провести як удома, так і в школах. За проведення уроків учителі зможуть отримати сертифікат про підвищення кваліфікації.

Станьте прикладом відповідального користування інтернетом: оберіть спільні години відпочинку від девайсів та онлайн-середовища вдома, зробіть традицію приймання їжі без телефонів.

#stop_sexтинг - найбільший в Україні освітній проєкт щодо захисту дітей в інтернеті. Отримав премію Глобального договору ООН та загалом навчив більш ніж 500 000 дітей та батьків. У межах інформаційної компанії торкнувся мільйонів українських родин, а також створив першу в країні консультаційну лінію щодо безпеки дітей в інтернеті - 1545 (далі 3) та психологічну лінію підтримки для дітей та батьків на тему онлайн-ризиків на сайті https://stop-sexting.in.ua/.

Сайт: https://stop-sexting.in.ua/

Instagram: https://www.instagram.com/stopsexting.ua/

Facebook: https://www.facebook.com/stopsextingua/

YouTube: https://www.youtube.com/StopSextingUkraine

TikTok: www.tiktok.com/@stopsexting

# data[].attributes.attachment_link.title
Діти дізнаються про війну із соцмереж: Що потрібно знати батькам?

# data[].attributes.attachment_link.description
Згідно з дослідженням, що було проведено в Україні серед школярів 6-18 років у 2020-2021 роках, одними з найпопулярніших соцмереж та месенджерів серед дітей є TikTok, Instagram і Telegram. Третина опитаних проводить в інтернеті від 3 до 5 годин щодня. А з початком повномасштабного вторгнення росії в Україну, зміною місця проживання багатьох дітей, навчанням онлайн, тривалість екранного часу дітей лише зростає.

# data[].attributes.headline
Як перевіряти емоційні повідомлення.

# data[].attributes.subject
Як перевіряти емоційні повідомлення.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Смолько

# data[].attributes.attachment_link.title
«Вночі ядерна бомба на Київ!»: чому не варто довіряти панічним повідомленням?

# data[].attributes.attachment_link.description
Чому не можна вірити панічним повідомленням? Як перевірити повідомлення з вайбера? Що таке фейки, спам, інформаційний вкид?

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Без паніки: як перевіряти емоційні повідомлення

# data[].attributes.headline
Як навчити дитину критично аналізувати інформацію під час війни?

# data[].attributes.subject
Як навчити дитину критично аналізувати інформацію під час війни?

# data[].attributes.attachment_link.title
Як навчити дитину критично аналізувати інформацію під час війни?

# data[].attributes.attachment_link.description
Як навчити дитину аналізувати інформацію? Склали покрокову інструкцію для дітей

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Як навчити дитину критично аналізувати інформацію під час війни?

# data[].attributes.headline
Інформаційна безпека під час війни: покрокова інструкція для дітей

# data[].attributes.subject
Інформаційна безпека під час війни: покрокова інструкція для дітей

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Інформаційний простір дозволяє бути на зв'язку з рідними, дізнаватись останні новини з фронту, хоч якось контролювати те, що відбувається навколо. Для дітей та підлітків інтернет залишається світом розваг та спілкування з друзями. Але важливо пам'ятати, що за позначкою геолокації на пості чи фотографії, веселим відео в соціальній мережі чи одним повідомленням може ховатися справжня небезпека. Особливо під час війни, коли інфопростір використовують окупанти для військових нападів на українські міста.

Як захистити себе та дітей в інформаційному просторі під час війни? Склали покрокову інструкцію для дітей.

Команда #stop_sexтинг виділяє такі актуальні правила поведінки в інформаційному просторі. Чого не робити в жодному разі:

Якщо хтось із користувачів у мережі просить приватну інформацію (особистий номер телефону чи номер батьків, де батьки працюють, де родина зараз перебуває, яка ситуація в місті, де розміщується військова техніка в місті чи військові об'єкти) - таку інформацію в жодному разі не можна передавати. Навіть якщо це онлайн-друг, якого дитина знає в реальному житті. Адже зараз дуже часто особисті профілі зламують для отримання інформації або створюють фейкові профілі.
Що варто зробити:
Не можна знімати розміщення та пересування військової техніки та військових у місті, де перебуває дитина. Оскільки окупанти можуть переглядати відкриті профілі українців для визначення місця розташування військових для подальшого нападу. А також злочинці можуть намагатися вести листування з дитиною для шантажу чи примушування до отримання інформації про розміщення техніки в місті.

Не знімати місця вибухів та потрапляння снарядів, оскільки окупанти можуть використовувати фото- та відеодані, які потрапили в мережу, для коригування подальшого нанесення вогню по місту.

Не переходити за невідомими посиланнями, які були надіслані в приватні повідомлення в будь-якій соціальній мережі чи месенджері. Адже за ними можуть ховатися хакерські атаки.

Якщо ви переглядаєте та обговорюєте новини з дитиною, варто переконатися в їхній правдивості. Усі новини, заяви високопосадовців та обмеження в містах краще повторно перевірити в офіційних каналах комунікації, на офіційних сайтах державних установ, в офіційних Telegram-каналах посадовців.

Якщо дитину автоматично додали до невідомих груп, важливо відписатися від них та заблокувати їх. А також розповісти про це дорослим.

Якщо до дитини хтось пише з проханням допомоги або виконати спеціальне завдання, важливо, щоб дитина повідомила про це дорослим. Варто разом зробити скріншот групи, повідомлень та через онлайн-форму звернутися до кіберполіції - https://ticket.cyberpolice.gov.ua/.

Профіль дитини в соціальних мережах варто зробити закритим: щоб писати дитині, переглядати вміст її сторінки могли лише ті, кого дитина додасть у друзі.

Пам'ятайте, що все, що ми пишемо та публікуємо в мережі, навіть у приватних повідомленнях, назавжди залишається в інтернеті. Тому перед публікацією ще раз оцініть, чи може ця інформація будь-яким чином нашкодити вам або вашим близьким? А під час війни - нашим містам та захисникам?

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформаційна безпека під час війни: покрокова інструкція для дітей

# data[].attributes.attachment_link.description
stop_sexting підготували покрокову інструкцію для дітей з інформаційної безпеки. Які правила безпеки в онлайні.

# data[].attributes.headline
Посібник для батьків

# data[].attributes.subject
Посібник для батьків

# data[].attributes.body
Батьки, діти та медіа: путівник із батьківського посередництва

# data[].attributes.headline
Родинна медіаграмотність за 30 днів

# data[].attributes.subject
Родинна медіаграмотність за 30 днів

# data[].attributes.headline
Подкасти для дітей

# data[].attributes.subject
Подкасти для дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
Медіапазли - Медіаняня для дітей

# data[].attributes.headline
Як захиститися від онлайн-грумінгу

# data[].attributes.subject
Як захиститися від онлайн-грумінгу

# data[].attributes.headline
Книжка з медіаграмотності «Ніта. Ховайтесь, фейки світу»

# data[].attributes.subject
Книжка з медіаграмотності «Ніта. Ховайтесь, фейки світу»

# data[].attributes.body
Книга передбачена для дітей віком 5-10 років та покликана не тільки розвивати критичне мислення у дитячої аудиторії, а й привернути увагу батьків до теми медіаосвіти.

# data[].attributes.headline
Школа відповідального батьківства

# data[].attributes.subject
Школа відповідального батьківства

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Школа відповідального батьківства " Медіапазли " спрямована на посилення відповідальності батьків за рівень своєї медіаграмотності та поширення інструментів інфо-медійної грамотності серед своїх дітей.

Організатори міжкафедрального грантового проєкту - Сумський державний педагогічний університет імені А.С. Макаренка та ГО "Асоціація регіональних засобів масової інформації Сумщини". Створення онлайн-школи відповідального батьківства "Медіапазли" стало можливим завдяки проєкту "Вивчай та розрізняй: інфо-медійна грамотність: національне розгортання", що виконується Радою міжнародних наукових досліджень та обмінів (IREX) за підтримки Посольств США та Великої Британії, у партнерстві з Міністерством освіти і науки України та Академією Української преси. Меморандум про співпрацю між СумДПУ імені А.С. Макаренка (ректор - професор Ю.О.Лянной), громадською організацією (голова - Калініченко Н.Є.) та Радою міжнародних наукових досліджень та обмінів (IREX) укладено у грудні 2020 року.

Учасники - родини (батьки і діти)

Мета онлайн-школи відповідального батьківства "Медіапазли" - за допомогою тем-медіапазлів сформувати родинний медіаландшафт безпечної взаємодії з медіасвітом; мотивувати та навчити батьків та дітей вибудовувати довірливу комунікацію у процесі користування засобами медіа, оволодіти інструментами медіаграмотності та критичного мислення для безпечного перебування у соцмережах (у т.ч. в епоху інфодемії): мислити критично, застосовувати навички фактчеку, аналізувати медіатексти, використовувати онлайн-інструменти для формування навичок медіагігієни, уникати інформаційного отруєння, створювати якісний медіапродукт/медіатекст (на засадах академічної доброчесності, особистісної етики та толерантності) для соціальних мереж, комунікаційних платформ, дистанційних занять в умовах коронокризи, формувати читацьку компетентність, мовний смак тощо.

# data[].attributes.attachment_link.description
Школа відповідального батьківства " Медіапазли " спрямована на посилення відповідальності батьків за рівень своєї медіаграмотності та поширення інструментів інфо-медійної грамотності серед своїх дітей. Організатори міжкафедрального грантового проєкту - Сумський державний педагогічний університет імені А.С. Макаренка та ГО "Асоціація регіональних засобів масової інформації Сумщини".

# data[].attributes.headline
Як реклама впливає на вашу психіку.

# data[].attributes.subject
Як реклама впливає на вашу психіку.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як реклама впливає на вашу психіку.pdf

# data[].attributes.headline
Як позбутися російської видачі в Google та YouTube

# data[].attributes.subject
Як позбутися російської видачі в Google та YouTube

# data[].attributes.attachment_link.title
Як позбутися російської видачі в Google та YouTube .pdf

# data[].attributes.headline
Як не стати жертвою шахраїв в інтернеті. 

# data[].attributes.subject
Як не стати жертвою шахраїв в інтернеті. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Як не стати жертвою шахраїв в інтернеті. Поради від Фільтра.pdf

# data[].attributes.headline
Як ідентифікувати бота та троля в соцмережах

# data[].attributes.subject
Як ідентифікувати бота та троля в соцмережах

# data[].attributes.attachment_link.title
Як ідентифікувати бота та троля в соцмережах.pdf

# data[].attributes.headline
Як визначити, чи можна довіряти Телеграм-каналу. 

# data[].attributes.subject
Як визначити, чи можна довіряти Телеграм-каналу. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Як визначити, чи можна довіряти Телеграм-каналу. Поради від Фільтра.pdf

# data[].attributes.headline
Що таке ІПСО

# data[].attributes.subject
Що таке ІПСО

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке ІПСО.pdf

# data[].attributes.headline
Хто і як збирає ваші дані в мережі.

# data[].attributes.subject
Хто і як збирає ваші дані в мережі.

# data[].attributes.attachment_link.title
Хто і як збирає ваші дані в мережі.pdf

# data[].attributes.headline
Російська пропаганда у відомих мультиках

# data[].attributes.subject
Російська пропаганда у відомих мультиках

# data[].attributes.attachment_link.title
Російська пропаганда у відомих мультиках. Чого ми не помічали_.pdf

# data[].attributes.headline
Безкоштовна психологічна допомога військовим, ветеранам та їх сім'ям

# data[].attributes.subject
Безкоштовна психологічна допомога військовим, ветеранам та їх сім'ям

# data[].attributes.headline
Як діяти батькам під час панічної атаки в дитини

# data[].attributes.subject
Як діяти батькам під час панічної атаки в дитини

# data[].attributes.headline
Що робити, коли батько далеко 

# data[].attributes.subject
Що робити, коли батько далеко 

# data[].attributes.headline
Вислови, які не варто казати дітям

# data[].attributes.subject
Вислови, які не варто казати дітям

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.headline
Підтримуємо та зберігаємо психічне здоров'я дітей

# data[].attributes.subject
Підтримуємо та зберігаємо психічне здоров'я дітей

# data[].attributes.headline
Про булінг для дітей

# data[].attributes.subject
Про булінг для дітей

# data[].attributes.headline
Вправи для стабілізації емоційного стану

# data[].attributes.subject
Вправи для стабілізації емоційного стану

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ГО "Дівчата"

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічне насильство - це злочин!

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Міжнародний фонд Відродження

# data[].attributes.attachment_link.title
Соціальна реклама проти домашнього насильства 1

# data[].attributes.headline
Протидія насильству стосовно дітей

# data[].attributes.subject
Протидія насильству стосовно дітей

# data[].attributes.headline
Що таке жорстоке поводження з дитиною

# data[].attributes.subject
Що таке жорстоке поводження з дитиною

# data[].attributes.headline
Психолог пра

# data[].attributes.body
Психолог працює зі здоровими людьми, які відчувають певні труднощі в той чи інший момент свого життя і потребують підтримки. Психолог, на відміну від психіатра, не ставить діагнозів і, відповідно, не лікує.

Основна мета його діяльності – створення умов для соціального та інтелектуального розвитку здобувачів освіти, збереження психічного здоров'я і надання психологічної підтримки всім учасникам освітнього процесу.

# data[].attributes.headline
Практичний психолог

# data[].attributes.subject
Практичний психолог

# data[].attributes.body
Кохан Юлія Іванівна

Освіта - Запорізький національний університет, Класичний приватний університет (магістр психології)

ІІ кваліфікаційна категорія

Стаж роботи -3 роки

# data[].attributes.attachment_caption
Поради батькам дітей з ООП

# data[].attributes.headline
Поради батькам дітей з ООП

# data[].attributes.subject
Поради батькам дітей з ООП

# data[].attributes.headline
6 мультфільмів, які допоможуть дітям подолати стрес

# data[].attributes.subject
6 мультфільмів, які допоможуть дітям подолати стрес

# data[].attributes.attachment_link.title
6 мультиків, які допоможуть дітям подолати стрес

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда благодійного фонду Карітас України створила серію україномовних мультиків, які доступні безкоштовно, в рамках проєкту "Психосоціальна підтримка учасників освітнього процесу в умовах воєнного часу в Україні", з фінансовою підтримкою від Карітасу Корея. Кожен з цих анімаційних роликів розпо

# data[].attributes.headline
👁👂🏻🖐Кожна людина має

# data[].attributes.body
👁👂🏻🖐Кожна людина має свій домінуючий канал сприймання, за допомогою якого відбувається інтерпретація та обробка зовнішньої інформації. І знання того, який саме канал є провідним у дитини, допоможе нам дорослим зробити процес навчання ефективнішим.

✅ Отож, детальніше про них в інфографіці нижче👇

# data[].attributes.headline
Як полегшити адаптацію дитини до дитячого садочка: алгоритм дій для батьків.

# data[].attributes.subject
Як полегшити адаптацію дитини до дитячого садочка: алгоритм дій для батьків.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як полегшити адаптацію дитини до дитячого садка алгоритм дій для батьків

# data[].attributes.headline
Чому більшості шестирічок важко адаптуватися до школи?

# data[].attributes.subject
Чому більшості шестирічок важко адаптуватися до школи?

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому більшості шестирічок важко адаптуватися до школи

# data[].attributes.headline
Комп'ютерні ігри в дитячому віці. Користь чи шкода?

# data[].attributes.subject
Комп'ютерні ігри в дитячому віці. Користь чи шкода?

# data[].attributes.attachment_link.title
комп'ютерні ігри

# data[].attributes.headline
Дитинство під час війни. Які навички ми маємо дати дітям для їхньої безпеки? 

# data[].attributes.subject
Дитинство під час війни. Які навички ми маємо дати дітям для їхньої безпеки? 

# data[].attributes.attachment_link.title
+Дитинство під час війни.pdf

# data[].attributes.headline
Як поговорити з дітьми про втрату близької людини та допомогти впоратися з горем. 

# data[].attributes.subject
Як поговорити з дітьми про втрату близької людини та допомогти впоратися з горем. 

# data[].attributes.headline
Що треба знати про посттравматичний стресовий розлад (ПТСР) : інформація для батьків. 

# data[].attributes.subject
Що треба знати про посттравматичний стресовий розлад (ПТСР) : інформація для батьків. 

# data[].attributes.headline
Якщо дитина не може заснути. 

# data[].attributes.subject
Якщо дитина не може заснути. 

# data[].attributes.headline
Якщо не покидає тривога перед невідомістю: як підтримати себе та дитину. 

# data[].attributes.subject
Якщо не покидає тривога перед невідомістю: як підтримати себе та дитину. 

# data[].attributes.headline
Як вберегти стосунки на відстані

# data[].attributes.subject
Як вберегти стосунки на відстані

# data[].attributes.headline
Як допомогти дитині адаптуватися до навчання в іншій країні. 

# data[].attributes.subject
Як допомогти дитині адаптуватися до навчання в іншій країні. 

# data[].attributes.headline
Підлітковий вік. 

# data[].attributes.subject
Підлітковий вік. 

# data[].attributes.headline
Батьківські навички. Підтримка дітей у подоланні стресів

# data[].attributes.subject
Батьківські навички. Підтримка дітей у подоланні стресів

# data[].attributes.headline
Як підготувати дитину до навчального року в умовах війни. 

# data[].attributes.subject
Як підготувати дитину до навчального року в умовах війни. 

# data[].attributes.headline
Як гармонійно та екологічно виховувати дитину

# data[].attributes.subject
Як гармонійно та екологічно виховувати дитину

# data[].attributes.headline
Як подолати стрес і попередити емоційне вигоряння. 

# data[].attributes.subject
Як подолати стрес і попередити емоційне вигоряння. 

# data[].attributes.headline
Якщо складно заснути: поради для батьків. 

# data[].attributes.subject
Якщо складно заснути: поради для батьків. 

# data[].attributes.headline
П'ять мов любові у спілкуванні з вашою дитиною. 

# data[].attributes.subject
П'ять мов любові у спілкуванні з вашою дитиною. 

# data[].attributes.headline
Ресурси позитивного батьківства: як стабілізувати себе та попередити емоційне вигоряння. 

# data[].attributes.subject
Ресурси позитивного батьківства: як стабілізувати себе та попередити емоційне вигоряння. 

# data[].attributes.headline
Складна поведінка дитини: як знайти ключ до позитивних змін.. 

# data[].attributes.subject
Складна поведінка дитини: як знайти ключ до позитивних змін.. 

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.attachment_caption
Тест для батьків: Чи готова ваша дитина до школи? - журнал | "Освіторія"

# data[].attributes.headline
Тест для бат

# data[].attributes.body
Тест для батьків від психолога Катерини Гольцберг “Чи готова ваша дитина до школи?

Для того, щоб пройти тест в режимі онлайн перейдіть за покликанням.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Перевірте, чи готова ваша дитина до школи? Пройдіть тест від психолога Катерини Гольцберг

Коли заходить мова про готовність до школи, батьки найчастіше озвучують інтелектуальну складову: чи навчилась моя дитина читати перші літери і слова, рахувати до 10, писати свої перші літери? Але за бортом часто залишаються фізичний, психологічний та особистісний аспекти - чи вміє дитина концентруватися, спілкуватися з людьми, чи не боїться ставити запитання. Ігноруючи ці складові, мами й тата ризикують стикнутись із проблемами, на які шукатимуть запитання в батьківських групах чи у психологів: "А чому мого школяра ніяка сила не змусить щось вчити самостійно, я завжди маю бути поряд?", "Чому дитина не контактує з однолітками й просить забрати зі школи?", "Таке враження, що дитині не цікаво те, що їй розповідають вчителі". Причина може бути для вас не явною, але перш ніж готувати ранець та красиві зошити, ретельно перевірте кожен пункт з унікального тесту, який ми розробили разом із сімейним психологом і експерткою "Освіторії" Катериною Гольцберг.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Тест для батьків: Чи готова ваша дитина до школи? - журнал | "Освіторія"

# data[].attributes.attachment_link.description
Перевірте, чи готова ваша дитина до школи? Пройдіть тест від психолога Катерини Гольцберг Коли заходить мова про готовність до школи, батьки найчастіше озвучують інтелектуальну складову: чи навчилась моя дитина читати перші літери і слова, рахувати до 10, писати свої перші літери?

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.headline
Як батькам вберегти дітей від психологічної травми під час війни поради

# data[].attributes.subject
Як батькам вберегти дітей від психологічної травми під час війни поради

# data[].attributes.attachment_link.title
Як батькам вберегти дітей від психологічної травми під час війни поради

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Що таке ПТСР

Війна в Україні докорінно порушила відчуття безпеки і призвела до стресу, психологічні наслідки якого можуть бути небезпечними для здорового майбутнього і дорослих, і дітей. Пережитий травмуючий досвід може стати причиною розвитку посттравматичного стресового розладу (ПТСР).

ПТСР - це крайня реакція на сильний стресор, що загрожує життю людини. Частота ПТСР саме у момент надзвичайної ситуації низька. Зазвичай ПТСР починає проявлятися приблизно через шість місяців після травмуючої події. Проте, якщо стресор має потужну тривалу у часі дію (наприклад, перебування в окупації, постійні ситуації обстрілів та повітряних тривог тощо), вірогідність швидкого розвитку ПТСР підвищується.

У кого найчастіше проявляється ПТСР

Чому одні люди, потрапивши в ситуацію, пов'язану з наднегативним впливом потужного стресу, з часом починають страждати від ПТСР, тоді як інші - ні? Виділяють три групи факторів, поєднання яких призводить до виникнення ПТСР:

інтенсивність травмуючої події, її тривалість, несподіваність та неконтрольованість;

сила захисних механізмів особистості та наявність соціальної підтримки;

особисті фактори ризику: вік на момент травмуючих подій, наявність травмуючих подій та психічних розладів в попередні періоди життя людини.

Найбільш уразливими є люди у віці до 22 або старше 30 років. Щодо гендерних особливостей науковці зазначають, що у 8% чоловіків та 20% жінок розвивається ПТСР після травмуючих подій. Діти та підлітки так само перебувають у зоні ризику щодо розвитку ПТСР.
Водночас, кожна людина, яку зачепили військові дії, має свої переживання та реакції, що є абсолютно нормальними у відповідь на ненормальну ситуацію.
Важливо пам'ятати: психіка як дорослих, так і особливо дітей та підлітків, має величезні резерви для відновлення і саморегуляції. Завдяки підтримці рідних та, за потреби, психологічної підтримки фахівців, людина може повернутися до норми після травмуючого досвіду. Детальнішу інформацію про це ви знайдете нижче.

Прояви ПТСР

Для того, щоб передчасно не лякати себе різними негативними наслідками пережитих травмуючих подій, необхідно зрозуміти, що визначає наявність у людини ПТСР. Важливо відзначити, що прояви ПТСР можуть зберігатись протягом тривалого часу.

До основних ознак, що визначають наявність ПТСР у дорослих відносять:

напливи нав'язливих спогадів про небезпечні для життя ситуації, учасником яких була людина;

травмуючі сновидіння з кошмарними сценами пережитих подій, порушення сну;

прагнення уникати емоційних навантажень;

невпевненість через страх, і як наслідок - відкладання прийняття рішень, неконтактність з оточуючими;

надмірна втома, дратівливість, депресивні стани, головні болі, нездатність концентрувати увагу на чомусь тощо.

як наслідок всього вищезазначеного - схильність до антисоціальної поведінки (алкоголізація, наркотизація, надмірний цинізм).

Прояви ПТСР у дітей

постійні згадування про пережиті події (нав'язливі спогади, про які дитина може не зізнаватися дорослим), водночас уникнення всього, що нагадує їй про пережите;

емоційне напруження, вияви агресії або ж навпаки - апатичність, депресивність, емоційна відстороненість;

порушення сну, страшні сновидіння, через які дитина прокидається вночі, діти дошкільного та молодшого шкільного віку можуть плакати вночі;

підвищення рівня тривожності, очікування повторення подій;

порушення пам'яті, уваги, здатності вчитися;

постійне відігравання пережитого у грі (для дітей дошкільного та молодшого шкільного віку);

саморуйнівна поведінка (зокрема у підлітків: нанесення самоушкоджень, алкоголізація, наркотизація).

Фази ПТСР

Як і будь-який процес, ПТСР має відповідні фази проходження, і далеко не завжди він утворює незворотні порушення особистості, треба розуміти, що для того, щоб людина "позбулась" ПТСР, необхідно звернутися за допомогою до спеціалістів та не уникати цієї проблеми.

Які ж фази проходить ПТСР:

1. Відчай - гостра тривога без ясного усвідомлення важливості того, що сталося.

2. Заперечення - безсоння, амнезія, заціпеніння, соматичні симптоми.

3. Нав'язливість - вибухові реакції, перепади настрою, хронічний стан гіперзбудливості із порушеннями сну.

4. Опрацювання - розуміння причин травми та горя.

5. Завершення - нові плани на майбутнє.

Що послаблює ризики виникнення ПТСР та сприяє зціленню

Для того, щоб знизити ризики появи ПТСР та сприяти зціленню, якщо ознаки розладу вже є, необхідно:
Для батьків:

психологічно стабілізуватися самим, завдяки нижче описаним крокам. Лише емоційно стабілізувавшись, ми можемо підтримати наших дітей. Водночас важливо пам'ятати, що батьки мають право на емоції. Дітям важливо пояснити, чому ви так реагуєте, але водночас наголосити, що з часом стане легше та ваша родина з цим точно впорається;

налагодити режим дня та повернути, за можливості, частину звичних справ;

заручитися підтримкою близьких - налагодити спілкування зі значущими людьми, якщо це надає вам підтримку та налаштовує на позитив;

включатися у фізичну активність (робити фізичні вправи або щонайменше - гуляти на свіжому повітрі);

обмежити перегляд новин та сортувати інформацію, яку ви отримуєте: обирати лише достовірні канали, які не транслюють кровопролиття та іншого вкрай негативного та негативно емоційно забарвленого контенту;

залучатися до допомоги іншим, адже волонтерування дає величезний ресурс;

звернутися за допомогою до психолога/психотерапевта, який допоможе опанувати техніки емоційної стабілізації себе і близьких та попередити або зупинити розвиток ПТСР.

Для дітей:

забезпечити (відновити) почуття безпеки;

залучати дитину до фізичної активності (фізкультура, танці, регулярні прогулянки на свіжому повітрі тощо);

відновити режим дня, наскільки це можливо (навчання в школі, якщо це доступно; виконання певних завдань; рухова активність; вчасний сон тощо), це надає дітям почуття захищеності, ресурс та надію на повернення до звичайного, мирного життя;

надавати дитині почуття єдності та підтримки (у першу чергу - з боку батьків або осіб, які їх замінюють): дитина має знати, що близькі люди поруч і вони її люблять; важливими тут будуть також безпечний тілесний контакт - обійми з близькими дорослими, тримання за руку тощо;

вислуховувати дитину, коли вона хоче поговорити, отримати відповіді на свої запитання;

дозволити дитині висловлювати свої емоції та почуття (не можна говорити "не згадуй цього" або "забудь про це" - навпаки, важливо надати можливість максимально висловитися та виявити емоції);

пояснювати дитині те, що сталося: правдива інформація, доступними для віку словами, розуміння ситуації в цілому та причин того, що відбулося, є важливою і працює за для зцілення;

залучати дитину до соціальної активності: спілкування з однолітками, волонтерської діяльності в громаді, доступної віку тощо;

скеровувати агресію дитини та формувати здорові поведінкові рамки: попри те, що дитині може бути важко справлятися з емоціями, вона повинна розуміти, що кривдити інших, слабших або тварин - недопустимо;

надати доступ дитині до професійної психологічної/психотерапевтичної допомоги: фахівці підкажуть дитині та батькам, як справлятися з емоціями, як навчитися релаксації, як контролювати негативні спогади тощо, що допоможе попередити або зупинити розвиток ПТСР.

Отож, важливо не нехтувати психічним здоров'ям та, у разі виявлення ознак, що можуть свідчити про посттравматичний стресовий розлад у вас самих, ваших дітей або близьких, негайно звертатися за допомогою до спеціалістів - психологів та психотерапевтів, щоб не допустити тяжких наслідків перенесених подій.

# data[].attributes.attachment_link.title
Що треба знати про посттравматичний стресовий розлад (ПТСР): інформація для батьків

# data[].attributes.attachment_link.description
Війна в Україні докорінно порушила відчуття безпеки і призвела до стресу, психологічні наслідки якого можуть бути небезпечними для здорового майбутнього і дорослих, і дітей. Пережитий травмуючий досвід може стати причиною розвитку посттравматичного стресового розладу (ПТСР). ПТСР - це крайня реакція на сильний стресор, що загрожує життю людини.

# data[].attributes.headline
Як не загострити свій стан

# data[].attributes.subject
Як не загострити свій стан

# data[].attributes.headline
Тут пока пусто